Полтавская битва 1709 г.
- Подробности
- Просмотров: 76560
Полтавська баталія.
Каравак, Луи.
Полтавська битва 1709 р. — генеральна битва Північної війни 1700—1721 рр. між російською і шведською арміями, що відбулася 27 червня 1709 р. У 2-й половині вересня 1708 р. шведські війська на чолі з королем Карлом XII вступили на Україну. Населення по шляху просування шведів організовувало партизанські загони, укріплювало й боронило населені пункти. У квітні 1709 р. почалася оборона Полтави (її гарнізоном командував О. С. Келін). Усі спроби шведських військ здобути місто закінчилися безрезультатно. Оборона Полтави, народна війна проти шведів дали змогу російській армії, що разом з козацькими полками і партизанськими загонами знесилювала ворога безперервними нападами, підготуватися до генеральної битви. За 5 км від Полтави між Будищанським і Яківчанським лісами було споруджено укріплений табір, а 26 червня — передові позиції з 10 редутів. Головні сили російської армії — 42 тисячі солдатів і 72 гармати. Поблизу сіл Малих Будищ і Решетилівки розміщувалося козацьке військо на чолі з І. Скоропадським, що мало перекрити шлях відходу шведів на Правобережну Україну через Кременчук і Переяслав. Шведи мали З0 тис. солдатів і 32 гармати (з них у битві було використано близько 20 тис. чоловік і 4 гармати, решта гармат через відсутність боєприпасів залишилася в обозі). Бій почався о 2-й годині ночі 27 червня. Невдовзі шведські війська наблизилися до редутів. Розгорівся запеклий бій між шведською і російською кіннотою. О 5-й годині ранку шведам вдалося захопити два недобудовані редути. Російська кіннота відрізала частину шведського війська (6 батальйонів піхоти і 2 ескадрони кінноти), яка почала відходити до Яківчанського лісу. О 9-й годині ранку російські і шведські війська, перегрупувавши свої бойові порядки, вступили в рукопашний бій, у результаті якого шведи не витримали натиску російських полків і близько 11 години почали відступ, який швидко перетворився на безладну втечу. Залишки шведської армії, що дісталися Дніпра, З0 червня біля с. Переволочної здалися. Карл XII та І. Мазепа з невеликим загоном переправилися через Дніпро і втекли до турецьких володінь. Шведи втратили в Полтавській битві 9234 чол. убитими і понад 18 тис. (у т. ч. 16 тис. біля Переволочної) полоненими. Втрати російської армії — 1345 убитих і 3290 поранених.
Джерело:
Полтавщина: Енциклопедичний довідник (За ред. А.В. Кудрицького.- К.: УЕ, 1992). Стор. 709
Полтавська битва 1709 - велика битва між шведською армією і московськими військами 27.6.(8.7).1709 біля м. Полтави під час Північної війни 1700-21. Після успішного завершення воєнних дій на території Речі Посполитої та Саксонії, король Швеції Карл XII вирішив завдати остаточної поразки Московській державі. З цією метою навесні 1708 його армія розпочала похід через білоруські землі на Смоленськ і далі на Москву. Однак протидія московських військ та хід таємних переговорів Карла XII та його союзника польського короля С. Лещинського з гетьманом І. Мазепою змусила шведське командування змінити початковий план воєнних дій. Український гетьман зважився на ведення переговорів з метою створення українського шведського воєнно-політичного союзу після того, як дізнався про намір московського царя Петра І ліквідувати політичну автономію України. Цьому сприяло різке зростання податкових, військових та ін. тягарів, яких зазнавала Гетьманщина під час Північної війни з боку московської адміністрації, а також вимога царського уряду повернути Правобережну Україну до складу Речі Посполитої. Крім того, І. Мазепа прагнув забезпечити незалежність України у випадку перемоги у війні шведів.
У жовтні 1708 шведська армія вступила на українські землі. Такий розвиток подій змусив І. Мазепу відкрито перейти на сторону шведських військ і об'єднатися з ними для ведення війни з Московією. Відсутність більшої частини козацьких військ в Україні, жорстокість царських репресій та ін. причини не дали можливості гетьману надати шведам суттєвої допомоги. Сувора зима 1708-09, серія військових невдач, відсутність обіцяної допомоги з Криму, Туреччини та Польщі значно погіршили становище армії Карла XII. Лише підтримка кошового отамана Запорізької Січі К. Гордієнка, який на чолі 8000 загону козаків у квітні 1709 приєднався до шведського війська, дещо покращила ситуацію. В таких умовах Карл XII вирішив розпочати наступ на Москву через Харків та Курськ. Суттєвою перешкодою на цьому шляху була Полтава, розташована на перехресті важливих шляхів. Захищав місто російський гарнізон - 4300 чол., який очолював полковник О. Келін, а також 2600 жителів міста. На поч. травня 1709 шведські війська здійснили спробу штурмом здобути місто, але невдача змусила їх приступити до довготривалої облоги Полтави. Вперта оборона міста московським гарнізоном надовго скувала головні сили Карла XII і завдала їм значних втрат (понад 6 тис. чол. було вбито). Це дало можливість московському командуванню зосередити сили і підготуватися до генерального бою, який Петро І планував провести 29.6.(10.7.) 1709. Царськими військами було збудовано укріплений табір, підступи до якого охороняли 6 поперечних та 4 поздовжніх редути.
Армія Петра І нараховувала 42500 чол. та 102 гармати. Крім того, вірне цареві українське козацьке військо гетьмана І. Скоропадського перетинало шведам шлях до відступу у напрямі Дніпра. Шведське армія складалася з 31000 чол. та 6 гармат. Гетьманські війська безпосередньої участі у П.б. не брали. Вони охороняли шведський обоз, частково брали участь в облозі Полтави, що не дозволило московській армії оточити військо Карла XII або гарнізону Полтави здійснити вилазку проти шведів. Карл XII, дізнавшись вночі 26,6. про можливість прибуття на допомогу Петру І 40-тисячного війська хана Дюки, вирішив випередити московське командування і першим розпочати битву. Будучи пораненим напередодні, король передав командування фельдмаршалу К. Г. Реншільду. О 5 год. ранку 27.6.(8.07).1709 шведська піхота розпочала штурм редутів, але була відкинута московською кавалерією. Вступивши в бій шведська кіннота успішно вела боротьбу з кавалерією противника, але під сильним гарматним вогнем змушена була відступити. За цей час шведська піхота перегрупувалась і розпочала новий штурм редутів, два з яких були здобуті, але знову нищівний вогонь московської артилерії змусив шведів залишити зайняті позиції. Спроба Карла XII обійти редути з півночі також зазнала невдачі. Навальний наступ шведської піхоти був зупинений гарматним вогнем і шведи були змушені відступити в напрямку Будищинського лісу. Біля 9 год. ранку обидві армії, перегрупувавши свої сили, вступили у рукопашний бій, у результаті якого шведи не витримали натиску і почали залишати поле бою. До 11 год ранку битва закінчилась цілковитою поразкою шведського війська. У П.б. шведи втратили 9234 чол. вбитими та 2874 чол. пораненими. У полон потрапили фельдмаршал К. Г. Реншільд, перший міністр Швеції граф Пінер, багато генералів та офіцерів. Втрати московської армії становили 1345 чол. вбитими і 3290 чол. пораненими. Рештки шведського війська під командуванням генерала А.-Л. Левенгаупта відступили вздовж р. Ворскли у напрямку Дніпра. Біля Переволочної Карл XII, 1. Мазепа, К. Гордієнко та ще бл. 50 старшин, разом із загонами шведів та козаків (всього бл. 3000 чол.) переправилися через Дніпро і відійшли у турецькі володіння. 30.6.(11.7),1709 армія А.-Л. Левенгаупта (16000 чол.) у р-ні Переволочної була оточена кіннотою під командуванням О, Меншикова і здалася у полон. Згідно з актом капітуляції, українські козаки, які були у складі шведського війська, передавались московському командуванню. Більшість з нихтут же стратили, решту заслали в Сибір. Наслідком П.б. стало посилення царських репресій, обмеження автономних прав Гетьманщини, зростання національного і соціального гніту в Україні.
Р. Шуст (Львів).
Джерело:
І. З. Підкова, Р. М. Шуст. Довідник з історії України. У 3-х т. (http://history.franko.lviv.ua)
Дивись:
Тарле Е.В. Северная война и шведское нашествие на Россию
Ссылки на эту страницу
1 | Айгустов, Савва Васильевич
[Айгустов, Сава Васильович] (?-?), генерал-майор, участник Полтавской битвы |
2 | Аларт, Людвиг Николай
[Аларт, Людвіг Микола] (?-1728), барон, генерал-аншеф, участник Полтавской битвы |
3 | Артиллерия в Полтавской битве 1709 г. (некоторые спорные вопросы)
[Артилерія у Полтавській битві 1709 р. (деякі спірні питання)]. Кротов П. А.// Мавродинские чтения. Сборник статей. СПб., 2002. С.125-128. |
4 | Баур/Боур, Родион Христианович
[Баур/Боур, Родіон Християнович] (1667-1717), генерал-от-кавалерии |
5 | Белая беседка (Ротонда дружбы народов)
[Біла альтанка (Ротонда дружби народів)] |
6 | Братская могила русских воинов, Шведская могила
[Братська могила російських воїнів, Шведська могила] |
7 | Брюс, Яков Вилимович
[Брюс, Яків Вілімович] (1670-1735), граф, генерал-фельдмаршал, ученый |
8 | Вайнгортовские чтения - 2003
[Вайнгортівські читання] - материалы второй научной конференции "Вайнгортовские чтения" |
9 | Вейсбах, Иоган-Бернгард фон
[Вейсбах, Йоґанн-Бернґард фон] (?—1735), военный деятель, генерал-аншеф, граф |
10 | Воссоздание Полтавы – «малого Петербурга» или Архитектура обратного отсчёта
[Відтворення Полтави - «малого Петербурга» або Архітектура зворотного відліку] - Владимир Леонтьевич Вайнгорт |
11 | Гамильтон/Хамильтон, Хуго Юган
[Гамільтон/Хамільтон, Хуго Юган] (1668-1748), барон, шведский фельдмаршал |
12 | Герб Полтавы
[Герб Полтави] |
13 | Гинтер, Иван Яковлевич
[Гінтер, Іван Якович] (1670-1729), генерал-фельдцейхмейстер |
14 | Голицын, Михаил Михайлович
[Голіцин, Михайло Михайлович] (1675–1730), российский генерал-фельдмаршал, князь |
15 | Головин, Алексей Алексеевич
[Головін, Олексій Олексійович] (?-1718), бригадир |
16 | Дмитриев-Мамонов, Иван Ильич
[Дмитрієв-Мамонов, Іван Ілліч] (1680-1730), генерал-аншеф, в звании майора участвовал в Полтавской битве |
17 | Долгорукий, Григорий Федорович
[Долгорукий, Григорій Федорович] (1656—1723), московский дипломат, князь |
18 | Достопримечательности Полтавы
[Визначні пам‘ятки Полтави]. Бодянский П. И. // Типография Губернского Правления. Полтава. 1850. (Спасская церковь и Петровский Полтавский кадетский корпус) |
19 | Из украинской старины - Альбом
[З української старовини] Из украинской старины = La pètite Russie d'autrefois : [Альбом] / рис. акад. С. И. Васильковского и Н. С. Самокиша ; поясн. текст проф. Д. И. Эварницкого ; изд. А. Ф. Маркса. – С.-Петербург: Изд. А. Ф. Маркса, 1900. – VIII, 100 с. : іл. |
20 | Кадетский корпус
[Кадетський корпус] – Микола Бутович // "Вестник". Нью-Йорк. Год XIII. Ч. 5 (127). Май 1959. Стор. 24-29; Ч. 6 (128). Июнь 1959. Стор. 19-22; Ч. 7-8 (129-130). Июль-август 1959. Стор. 19-23 |
21 | Кадетский корпус и полтавские "торжества"
[Кадетський корпус і полтавські "торжества"] - автобиографии и воспоминания Николая Бутовича, воспитанника ППКК (1913) |
22 | Казачество Полтавщины накануне и в период Северной войны и Полтавской битвы
[Козацтво Полтавщини напередодні та в період Північної війни і Полтавської битви] - Шендрик Людмила Кирилловна |
23 | Казыдуб, Михаил
[Казидуб, Михайло] (1941—1998), поэт, журналист |
24 | Концепция формирования национального заповедника "Поле полтавской битвы"
[Концепція формування національного заповідника "Поле полтавської битви"] – Трегубов Валерий Александрович |
25 | Крейц/Крёйц, Карл Густаф
[Крейц/Крьойц, Карл Густаф] (1660-1728), барон, генерал от кавалерии |
26 | Кропотов, Гаврила Семенович
[Кропотов, Гаврила Семенович] (?-1730), генерал-лейтенант, в чине полковника принимал участие в Полтавской битве |
27 | Крусе/Крузе, Карл Густаф
[Крусе/Крузе, Карл Густаф], шведский генерал-майор |
28 | Куракин, Борис Иванович
[Куракін, Борис Іванович] (1676-1727), князь, принимал участие в Полтавской битве |
29 | Лагеркруна/Лагаркрон, Андерс
[Лагеркруна/Лагаркрон, Андерс] (ок.1664-1739), шведский генерал-майор |
30 | Левенгаупт, Адам-Людвиг
[Левенгаупт, Адам-Людвіг] (1659—1719), шведский военный деятель, генерал-лейтенант, граф |
31 | Леонтьев, Михаил Иванович
[Леонтьєв, Михайло Іванович] (1682-1752), генерал-аншеф, киевский генерал-губернатор, правитель Малороссии (1741) |
32 | Матюшкин, Михаил Афанасьевич
[Матюшкін, Михайло Опанасович] (1676-1737), генерал-аншеф, участник Полтавской битвы |
33 | Меншиков, Александр Данилович
[Меншиков, Олександр Данилович] (1673—1729), русский государственный и военный деятель, князь, генералисимус |
34 | Могила русской рати
Могила русской рати |
35 | Монумент славы
Монумент славы |
36 | Музей истории Полтавской битвы
Музей истории Полтавской битвы |
37 | Музей Полтавской битвы
И. Ф. Павловский. Музей Полтавской битвы. // Полтавские епархиальные ведомости. Часть неофициальная. — 1908. — № 27. — С. 1078-1082. |
38 | Мусин-Пушкин, Иван Алексеевич
[Мусін-Пушкін, Іван Олексійович] (1661-1729), боярин, граф, действительный тайный советник, сенатор |
39 | Петр І Алексеевич
[Петро І Олексійович] (1672—1725), российский царь (с 1682 г.), император (с 1721 г.) |
40 | Пипер, Карл
[Піпер, Карл] (1647-1716), шведский государственный деятель |
41 | Планы городов Полтавщины
Планы городов Полтавщины |
42 | Полтава. Историческая справка
Полтава. Историческая справка |
43 | Полтавская битва и её памятники
[Полтавська битва і її пам'ятники] - пункт меню |
44 | Полтавская битва и ее памятники
[Полтавська битва та її пам'ятники] - фотоальбом |
45 | Полтавская крепость XVIII века как инженерное сооружение
Полтавская крепость XVIII века как инженерное сооружение. Валерий Трегубов, кандидат архитектуры |
46 | Полтавская Круглая площадь
[Полтавська Кругла площа] - Павлов Виталий |
47 | Полтавские празднества
[Полтавські свята] - Короленко В. Г. |
48 | Полтавщина в медалях и значках
Полтавщина в медалях и значках |
49 | Полтавщина на почтовых открытках конца 19 — начала 20 ст.
Полтавщина на почтовых открытках конца 19 — начала 20 ст. |
50 | Понятовский, Станислав
[Понятовський, Станіслав] (1676-1762), государственный и военный деятель Речи Посполитой |
51 | Ренне, Карл-Эвальд Магнусович
[Ренне (Ренн, Рен), барон Карл-Увальд Магнусович] (1663-1716), барон, генерал-аншеф |
52 | Ренцель/Рентель
[Ренцель/Рентель] - (?-1710), генерал-лейтенант в службе Петра Великого |
53 | Реншельд, Карл Густаф
[Реншельд, Карл Густаф] (1651-1722) - шведский фельдмаршал, граф, сподвижник короля Карла XII |
54 | Репнин, Аникита Иванович
[Рєпнін, Анікіта Іванович] (1668-1726), князь, генерал-фельдмаршал, участник Полтавской битвы |
55 | Роос, Карл Густаф
[Роос, Карл Густаф] (1655-1722), генерал-майор, сподвижник шведского короля Карла XII, участник Полтавской битвы |
56 | Северная война 1700-1721 гг.
Северная война 1700-1721 гг. |
57 | Спасская церковь
Спасская церковь |
58 | Стакельберг/Штакельберг, Берндт Отто
[Стакельберг/Штакельберг, Берндт Отто] (1662-1734), шведский фельдмаршал |
59 | Чернышев, Григорий Петрович
[Чернишев, Григорій Петрович] (1672—1745), русский военный и государственный деятель, генерал-аншеф, сподвижник Петра I |
60 | Чуйкевич, Василий Никифорович
[Чуйкевич, Василь Никифорович] (?-?), украинский государственный деятель |
61 | Шереметев, Борис Петрович
[Шереметєв, Борис Петрович] (1652-1719), московский полководец и дипломат, генерал-фельдмаршал |
62 | Шидловский, Федор Владимирович
[Шидловський, Федір Володимирович] (?-1719) — генерал-майор, участник Полтавской битвы |
63 | Шлиппенбах, Вольмар Антон
[Шліппенбах, Вольмар Антон] (1650-1739), шведский и российский генерал |
64 | Юлленкрук/Юленкрок/Гилленкрок, Аксель
[Юлленкрук/Юленкрок/Гилленкрок, Аксель] (1665–1730), шведский генерал, барон |